Česká ekonomika je v recesi, potvrdil Český statistický úřad
Hrubý domácí produkt ČR v posledním loňském čtvrtletí podle předběžného odhadu Českého statistického úřadu (ČSÚ) klesl o 0,3 % proti čtvrtletí předchozímu. I tehdy ale ekonomika již vykazovala kvartální pokles, a sice o 0,2 procenta. Nyní se tak potvrdily dřívější odhady ekonomů, že národní hospodářství vstoupilo do recese.
Ta je však relativně mírná. Vratislav Zámiš, analytik Raiffeisenbank, odhadoval pokles hlubší. „Široce očekáván je pokles mezičtvrtletně zhruba o 0,6 procenta. Podkud se naplní tento scénář, znamená to druhý pokles v řadě a naplnění všeobecně uznávané definice technické recese,“ napsal Zámiš.
![](https://svethospodarstvi.cz/app/uploads/2023/01/grafstatistikamuz_Gerd-Altman-z-Pixabay-660x0-c-default.jpg)
Meziročně hrubý domácí produkt (HDP) ve 4. čtvrtletí vzrostl o 0,4 procenta, referuje ČSÚ. Meziroční růst podpořily především výdaje na tvorbu hrubého kapitálu a zahraniční poptávka. Naopak negativní vliv měly výdaje na konečnou spotřebu. Na straně tvorby přidané hodnoty se v meziročním srovnání dařilo především průmyslu, naopak pokles nastal ve skupině odvětví obchodu, dopravy, ubytování a pohostinství. „V posledním čtvrtletí roku 2022 výkon české ekonomiky mezičtvrtletně klesl o 0,3 %. Hlavním důvodem byly zejména nižší výdaje na konečnou spotřebu domácností,“ komentuje údaje Vladimír Kermiet, ředitel odboru národních účtů ČSÚ.
Graf: ČSÚ
Za celý rok 2022 byl HDP očištěný o cenové vlivy a sezónnost podle předběžného odhadu o 2,5 % vyšší než v roce 2021. Ekonomika tak výrazně zpomalila, když v roce 2021 posílila o 3,5 procenta.
Letošní růst byl podpořen výdaji na tvorbu hrubého kapitálu a zahraniční poptávkou. Naopak negativní vliv měly výdaje na konečnou spotřebu domácností. Růst hrubé přidané hodnoty byl podpořen zejména zpracovatelským průmyslem a skupinou odvětví obchodu, dopravy, ubytování a pohostinství, píše ČSÚ ve své pravidelné zprávě.
„Domácí hospodářství zpomaluje, ale meziročně stále rosteme. V mezičtvrtletním vyjádření se bohužel jedná o druhý po sobě jdoucí pokles a tím pádem jsme technicky v recesi. Pravdou však je, že pokles je velmi mírný a rozhodně se nejedná o krizi,“ komentuje čerstvé ekonomické údaje Tomáš Volf, analytik společnosti Citfin. „Tento výraz se skloňuje tak často, že je už do velké míry vyprázdněn a rozhodně nepopisuje stav, ve kterém se nachází česká ekonomika. Není vyloučeno, že v dalších měsících bude mírný pokles ještě pokračovat, ale vše nasvědčuje tomu, že problém nebude nikterak hluboký ani vleklý. K ekonomickému růstu se pravděpodobně vrátíme ještě letos.“
Rizikem dalšího vývoje může být ekonomika v Evropské unii a zejména v Německu. Tam dnešní statistika ukázala nečekaně hluboký pokles spotřeby domácností v lednu o 5,3 % proti prosinci, když ekonomové odhadovali mezičtvrtletně snížení jen 0,2 procenta.
Nicméně se německá ekonomika jako celek vyvíjí lépe, než se čekalo. „Podle včera zveřejněných dat poklesl německý HDP ve čtvrtém kvartálu mezičtvrtletně o 0,2 procenta. Německá ekonomika je tak překvapivě odolná. Zdá se, že pokud bude v zásobnících dost plynu, nemusí ani v roce 2023 upadnout do recese. To je překvapení, protože ještě před pár měsíci všechny klíčové instituce včetně MMF sázely na jasnou recesi. Evropa se tedy s energetickou krizí vyrovnává nad očekávání dobře,“ píše Vladimír Pikora, hlavní ekonom skupiny Comfort Finance Group.
Druhé riziko pro českou ekonomiku analytici vidí v automobilovém průmyslu. Ten stále vázne vlivem nespolehlivých subdodávek a snížení poptávky spotřebitelů. „Bohužel ekonomika čelí novému riziku, a tím je nedostatek komponent z Číny. Automobilky již přerušují výrobu, což oživení příliš nenahrává,“ píše Pikora. „Předpokládám, že v prvním kvartále letošního roku bude ekonomika ještě v recesi, přičemž zlepšení přijde až ve kvartále druhém. Za celý rok 2023 očekávám mírný růst kolem 0,5 procenta. Tento odhad je založen na předpokladu, že válka na Ukrajině nebude eskalovat a že bude v ekonomice dost ropy a plynu. Domnívám se, že v ekonomice vysoká inflace zůstane. Kombinace rychlého růstu cen a stagnace přinese do ekonomiky stagflaci, což je pro centrální banku nepříjemná kombinace na léčení inflace. Ta proto zůstane vyšší delší dobu.“